Igasuvine võitlus lehetäidega on täies hoos.
Lehetäisid võib leida peaaegu kõigilt aiataimedelt. Nad on väikesed, 1–5 mm pikkused taimemahlast toituvad putukad. Keha värvus varieerub liigiti ja mõnikord ka liigisiseselt.
Külmavaksikud, rahvasuus külmaliblikad, kahjustavad põhiliselt õuna-, pirni-, kirsi- ja ploomipuid.
Isaste ja emaste „pulmapidu” toimub sügisel puu võras, kuhu emane jätab oma munad.
Vana palkmaja renoveerimise alustamisel tuleb esimese asjana kindlaks teha kandvate puitkonstruktsioonide seisukord – kõige olulisem on tuvastada, kas ja kui suures ulatuses on puit ajahambast puretud ning kas kahjustatud kohad saab uuendada.
Lavendlile on raske kõrvale panna mõnda teist nii pikaealist, tülivaest ja mitmeti kasulikku taime.
Lavendel (Lavandula) on tuntud eelkõige lõhnataimena. Iidsetest aegadest on kasutatud lavendliõli, lõhnavett ja salvi. Paraku on õites õli kasinalt.
Kirpudena potimullal karglevad hooghännalised on jäledad, aga neist on lihtne vabaneda. Mõned nipid järgnevalt.
Mõnikord trügivad toalillepotti mulla sisse hooghännalised.
Esimest korda pritsitakse viljapuid haiguste leviku piiramiseks pungade paisumise ajal .
Teine pritsimine tee õienuppude eraldumise ajal, mil kroonlehed on värvunud.
Kuidas saaks suvest rõõmu tunda allergik-täiskasvanu, kes ülitundlikkuse tõttu putukahammustustele peab näiteks herilaste või mesilaste eest kabuhirmus põgenema? Või kui õiteilu ja heinalõhn muudavad kurgu kähedaks ning toovad pisarad silma?
Asjatundjad annavad küsimustele vastused, mida leinasääskede puhul karta ja kuidas lahendada mulla hallitamise probleem.
Mulla pinnal lendlevad või taimede ümber sumisevad kärbsed on tõenäoliselt leinasääsed.